A hírügynökség friss írásában azt gyűjtötte össze, hogy mi áll ennek hátterében.
1. Bóvli minősítéssel kapcsolatos aggodalmak: múlt hét vége óta mindhárom nagy hitelminősítőnél a befektetési kategória szélén, negatív kilátással táncol Magyarország. Nagyon valószínű, hogy a Standard and Poor’s (aki szombaton negatív figyelőlistára helyezte Magyarországot a gyenge növekedés és a kiszámíthatatlan gazdaságpolitika miatt) lép elsőként, akár már november végéig bóvliba vághatja a magyar adósbesorolást. Jövőre 5 milliárd eurónyi forrást kell megújítson a magyar állam, és egy esetleges bóvli minősítés nehezebbé teheti a forrásbevonást - emlékeztet a Reuters. Rövid távon azonban rendelkezik elegendő pénzzel az állam. A Portfolio.hu saját (hozzávetőleges) számításai:
![Miért nem szeretik Magyarországot? - Itt a lista! Miért nem szeretik Magyarországot? - Itt a lista!](http://www.portfolio.hu/img/upload/2011/11/minositesnagytabla111115.png)
3. Adósság és költségvetés: júliusban 77%-ra csökkent az államadósság GDP-arányos értéke a korábbi 81%-ról a nyugdíjpénztári vagyonnak köszönhetően, és a kormány céljai szerint 2014-re 70%-ra esik az adósságráta. Annak érdekében, hogy fennmaradjon a csökkenő adósságpálya, a kormánynak ragaszkodnia kell az eredeti hiánycéljaihoz. A piaci konszenzus és az Európai Bizottság előrejelzése viszont azt mutatja, hogy a jelenlegi információk szerint minimális elcsúszást szenvedhet el a kormány, vagyis év közben újabb lépésekre lesz szükség (a már betervezett 1400 milliárd forintos kiigazítás mellett).
4. Svájci frank alapú hitelek: ez az egyik legérzékenyebb pontja a magyar gazdaságnak és az elmúlt hetekben ezért került a nemzetközi figyelem középpontjába is számtalanszor. A háztartások 4800 milliárd forintnyi devizaadóssággal rendelkeznek, ami eléri a GDP 17%-át. Emellett számos vállalat és önkormányzat szintén devizában adósodott el. A kormány devizahiteleseket megsegítő törekvései már többször rengették meg a Magyarországgal kapcsolatos piaci bizalmat, ezt követően jelentette be a kormány, hogy közös megoldásra törekszik a bankokkal. A végtörlesztés lehetősége százmilliárdos veszteségeket okozhat a magyar bankoknak és növeli a deviza iránti keresletet.
5. A külföldi befektetők magas aránya az állampapírpiacon: az elmúlt hónapokban látványosan megnövekedett a külföldi befektetők állampapírpiaci állománya. Az elmúlt napokban viszont látványosan emelkedtek az állampapírhozamok.
6. Pénzügyi háló hiánya:
a jelenlegi kormány 2010 júliusában megszakította a kapcsolatokat az
IMF-fel, és jelenleg is határozottan elzárkózik egy új hitelcsomagtól.
Friss piaci felmérésünk azt mutatja, hogy a forint- és állampapírpiaci
nyomás enyhítését az elemzők többsége nem a jegybanktól, hanem a
kormányzattól várja, az IMF bevonását hatékony, sőt a többség szükséges
eszköznek tartja, akár személyi konzekvenciákkal együtt is.
7. Nem működik együtt a kormány és a jegybank:
idén négy új monetáris tanács tag került a jegybankba - emlékeztet a
Reuters. A későbbiekben még növekedhetnek a különbségek az új tagok,
valamint a belső tagok között. Közben a kormány tovább támadja a
jegybankelnököt a korábbi off-shore ügyek miatt.
Forrás: www.portfolio.hu